Gošća naše 4. epizode Akta Talk podcasta je Ilda Selimović.
Po zanimanju je magistar mašinstva, a Mašinski fakultet je završila u Sarajevu.
Iz “rudarske” je porodice kako kaže i njen odabir zanimanja uopšte nije bio upitan.
Na početku karijere je dobila priliku raditi na rukovodećim pozicijama ali je bila “prepuštena sama sebi”, da nauči, upije praktično znanje, snađe se u važnoj ulozi i izgradi jak autoritet.
Na svom primjeru je spoznala veliku razliku između “šefovanja” i pravog “liderstva” te ima pozitivno iskustvo kao nadređena dosta starijim kolegama/icama, starijim po iskustvu unutar kompanije ali i godištem.
Bila je i tehnički direktor i rukovodilac cijele proizvodnje u firmi koja pripada tekstilnoj industriji, i broji oko 150 zaposlenih.
Tu je također naučila raditi na brojnim mašinama, te zajedno sa uposlenicima nalazila rješenja problema u jako teškim uslovima.
Trenutno radi u Željezari Ilijaš, koja je u sklopu Prevent grupacije, kao inžinjer kvalitete.
Zadužena je za sektor mašinske obrade i menadžer je jednog projekta koji ne obuhvata samo komunikaciju s kupcem, nego i za organizaciju uposlenika, pravljenje planova isporuke, kontrolu kvalitete svakog proizvoda, realizaciju plana, iskorištenje materijala, finansijskih izvještaja…
U metalskoj industriji upravo je uz podršku starijih kolega naučila raditi na svakoj mašini u svom sektoru: cnc mašina, cnc raskrajač, cikular, stubna bušilica …
Metalska industrija je, kaže, većinom, naklonjena muškarcima po samoj prirodi industrije i težine većine poslova koji se za nju vežu, ali se ona pronašla tu više nego u drvnoj ili tekstilnoj industriji.
Podsjetila se i vremena studiranja te pojasnila mogućnosti koje pruža Mašinski fakultet u Sarajevu.
Stava je da je Mašinski fakultet svijetla tačka UNSA u mnogo čemu pa i po pitanju prakse koja je općenito u deficitu na svim fakultetima u BiH.
Pojasnila je i koji sve poslovi sa ovim zvanjem mogu da se rade pored proizvodnje.
Selimović kroz razgovor opisuje i zašto je sve više žena u industriji, žena koje rade u proizvodnji, kako rade svoj posao i koliko doprinose industrijskom sektoru, te kako se efektivno mijenja percepcija “muškog i ženskog posla”.
Pojasila je i zašto poslodavci trebaju dati šansu studentima, omogućiti im praksu i koliko je to zapravo benefitno upravo po poslodavce a onda i po buduće stručnjake koji će mijenjati domaće tržište i unapređivati struku.
Na pitanje da li postoji razlika u mogućnostima koje se nude muškarcima i ženama u industriji kaže da svi imamo iste mogućnosti a da je na nama da se borimo za sebe i biramo put kojim ćemo ići.
“Naša vjera nas u nas same, može nas dovesti puno dalje od naših sopstvenih očekivanja. Nijedna djevojka nije manje vrijedna od kolege koji sjedi pored nje u klupi i nijedna od njih nema manje mogućnosti nego što ima on. Na nama je kako ćemo se dalje izboriti za sebe same i kojim ćemo putem ići.”, kaže Selimović.
Mašinski fakultet je po njenom mišljenju dobra ulazna karta na tržište rada ali da se dalje mora boriti i raditi na sebi.
“Kada je riječ o industriji i proizvodnim procesima, ne bi trebala biti demotivirajuća činjenica da je manji procenat žena u odnosu na muškarce. Svaki trenutak proveden u proizvodnom procesu blaga vrijedan. U svakom trenutku vi ćete vidjeti, čuti ili naučiti nešto novo i to iskustvo koje imate, a koje stičete vremenom, upravo je ono što vas razlikuje od drugih na tržištu rada. Kako se vaše radno iskustvo povećava tako se povećava i vaša vrijednost. Na samom početku možda nećete imati mogućnost da birate poslodavca, nećete imati svoj posao iz snova, ali vremenom, radeći na sebi, razvijajući se, izlazeći iz svoje komfor zone, doći ćete do određenoj stadija gdje ćete zaista moći izabrati poslodavca sa kojim želite da radite i vi ćete biti ti koji postavljate svoje uslove na koje poslodavci pristanu i vaš trud i rad se cijeni.”, zaključila je.
Podcast je ovog puta pripremila i vodila novinarka Akta.ba, Naida Kurdija.
Novu epizodu podcasta Akta Talk možete pogledati direktno na Akta.ba You Tube kanalu.
Također nas možete slušati i na Spotifyju, Apple podcastu, Soundcloudu, Deezeru.
Izvor akta.ba